A Espanya 2,2 milions de nens i nenes pateixen la doble amenaça de pobresa i canvi climàtic
El 89,2% de les llars amb nens, nenes i adolescents ateses per Càritas estan en situació de pobresa severa.
La pobresa infantil no només afecta els països amb menys recursos, sinó que és un mal que s’estén per tot el món. A Espanya el 27% dels nens i nenes estan sota el llindar de la pobresa.
La Convenció Internacional sobre els Drets del Nen estableix la necessitat de posar en marxa accions per augmentar les oportunitats i capacitats de la infància per sortir del cercle de la pobresa. Des de Càritas Barcelona afirmen que “quan un o una menor creix en un entorn marcat per greus carències té el doble de probabilitats de convertir-se en un/a adult en situació d’exclusió social. Per aquest motiu, per erradicar la pobresa és crucial implementar polítiques amb les quals es trenqui amb la transmissió intergeneracional de la pobresa”.
Patiment psicoemocional
Tres de cada cinc menors i dos de cada tres pares i mares atesos per Càritas Barcelona tenen patiment psicoemocional a causa de les condicions d’estrès socioeconòmic, segons les conclusions de l’informe ‘Cuidar i créixer en fragilitat’ elaborat per l’entitat sobre la realitat actual de les famílies en situació de vulnerabilitat.
“El 89,2% de les llars amb nens, nenes i adolescents ateses per Càritas estan en situació de pobresa severa. Aquesta situació genera un patiment molt gran a les famílies, i tenen una incidència directa en la seva salut psicoemocional”, ha indicat Miriam Feu, cap d’anàlisi social i incidència de Càritas Barcelona. Existeix una relació bidireccional entre els factors estructurals i el benestar emocional i, a més a més, existeix un cercle virtuós entre la xarxa de relacions socials, la resiliència i el benestar emocional.
Igualtat d’oportunitats
Carmen Garcia, cap del programa d’infància de Càritas Espanya, ha demanat implementar polítiques públiques que trenquin amb la transmissió intergeneracional de la pobresa, reforçant la protecció i la transferència material (ingressos, habitatge, beques, recursos escolars i extraescolars...), ampliar la garantia d’ingressos mínims amb ajudes econòmiques universals per fill/a o treballant en col·laboració amb les administracions públiques, el tercer sector i la comunitat per generar una societat més integradora i cohesionada.
Així mateix, també ha manifestat la importància d’invertir en polítiques públiques de prevenció, diagnòstic i cura de la salut mental per a persones adultes i fills/es, garantint l’accessibilitat econòmica de les famílies a un nivell de vida digne o elaborar polítiques d’habitatge que garanteixin l’accés i el manteniment d’un habitatge digne a les famílies amb infants i adolescents, i millorar-ne, així, el benestar emocional.
“Cal que treballem per aconseguir la igualtat d’oportunitats en l’accés a l’educació des de la mirada integral, incloent-hi activitats de temps de lleure i extraescolars com a part del sistema educatiu. És important que les famílies participin de les mateixes activitats i que no es diferenciï segons la situació socioeconòmica. Per fer-ho possible, és necessari fomentar espais comunitaris als barris que siguin tan educatius com l’escola (casals, biblioteques, associacions culturals, centres cívics, etc.)", ha conclòs.
La Jornada de presentació de l’informe ‘Cuidar i créixer en fragilitat: famílies, infàncies i adolescents en situació de vulnerabilitat’ és a punt de començar. Obrim fil #FamíliesFràgils pic.twitter.com/odRBGV3140
— Càritas Barcelona (@caritasbcn) October 19, 2022
L’emergència climàtica agreuja la desigualtat
Segons l’informe ‘Generació esperança’ realitzat per Save the Children, a Espanya, el 27% dels nens i nenes pateixen una doble amenaça, de pobresa i d’emergència climàtica. Es tradueix en més de 2,2 milions d'infants
L’organització afirma que la crisi climàtica i la desigualtat són factors claus que erosionen la resiliència dels nens, nenes i les comunitats en les quals viuen. “Si no s'aborda amb urgència la gravetat de la crisi humanitària i climàtica, la pèrdua de vides augmentarà considerablement en els pròxims anys posant en escac el futur de la humanitat", ha assenyalat Save the Children.
Segons l’organització, la primera dimensió de la desigualtat és l'edat. L'emergència del canvi climàtic és una crisi relativa als drets de la infància. Els nens i les nenes pateixen l'impacte més gran de l'emergència pel fet que es troben en una etapa única del desenvolupament físic i emocional, que incrementa els riscos davant els desastres i en moments de dificultats.
Els infants viuran més temps exposats als creixents impactes que provocaran l'escalfament global i el canvi climàtic. Segons recerques anteriors publicades en l'informe de Save the Children titulat ‘Néixer en un món en crisi climàtica’, un nen o una nena nascuts en 2020 seran testimonis de gairebé set vegades més onades de calor al llarg de la seva vida que una persona nascuda en 1960, i de gairebé tres vegades més pèrdues de collites
La segona dimensió que han detectat és la desigualtat referida als ingressos, la riquesa i el poder. Per elaborar l’informe ‘Generació esperança’ l’entitat va obrir un espai de diàleg amb nens i nenes, els quals van indicar que les comunitats i les llars més afectades per la situació de pobresa, la desigualtat i la discriminació són els menys protegits i, en cas d’algun desastre, tenen menys recursos econòmics per a la seva recuperació.
Aquesta realitat reflecteix una enorme injustícia. Els nens i les nenes, que són els qui menys responsabilitat tenen en l'emergència del canvi climàtic o el disseny de sistemes econòmics desiguals, són els més afectats pels seus impactes.
Nuestro informe #GenerationHope señala que el 80% de los niños y niñas sufren al menos un fenómeno climático extremo al año. En España, la cifra se eleva al 86%.
Es una #EmergenciaClimática. Los líderes deben actuar para proteger a nuestro planeta y a la infancia. pic.twitter.com/SB8NAKiSSn— Save the Children Es (@SaveChildrenEs) October 27, 2022
Afegeix un nou comentari