Ecologistes en Acció organitza una trobada amb pescadors artesanals de Galícia, Andalusia, Balears, València i Catalunya.
El dissabte dia 16 de novembre, Ecologistes en Acció va organitzar una jornada a Barcelona amb representants del sector pesquer artesanal de diferents punts de l'Estat, membres de la comunitat científica i experts en gestió pesquera i política comunitària. L'objectiu principal de la trobada va ser divulgar els canvis de l'actual reforma de la Política Pesquera Comunitària (PPC) amb tots els actors interessats, i donar una visió global de com afectaran aquests canvis a la gestió dels recursos i al treball diari dels pescadors artesanals.
Lydia Chaparro, responsable de pesca d'Ecologistes en Acció va assegurar que “encara que la reforma -que entrarà en vigor d'aquí poques setmanes- no és tan ambiciosa com ens hagués agradat, conté aspectes positius que sens dubte beneficiaran a tots aquells pescadors que ja practiquen una pesca de baix impacte ambiental”. De la mateixa manera, i amb l’objectiu d’augmentar el cooperativisme entre pescadors, científics i societat civil, en la jornada també es va analitzar la situació de les comunitats pesqueres artesanals presents, donant veu i generant un debat constructiu entre els pescadors artesanals, mariscadors i altres convidats del sector primari procedents de Galícia, Andalusia, Balears, València i Catalunya.
També va tenir lloc una taula rodona moderada per Antonio Cerrillo, periodista de La Vanguardia especialitzat en medi ambient, que va comptar amb diferents ponències de gran interès. David Florido, antropòleg i professor de la Universitat de Sevilla, va exposar la situació i futurs reptes de la pesca artesanal. Per a Florido “el sector presenta alguns estancaments importants, entre ells el problema de les pautes de comercialització, els desequilibris amb els recursos o els problemes d'articulació política”. Per a garantir millores, Florido indica que “el sector artesanal hauria de protagonitzar iniciatives noves i ambicioses, en el camp de la gestió pesquera i de la comercialització, així com en el camp de la visibilitat social i el reconeixement cultural”.
Durant la trobada, també van pendre protagonisme diverses iniciatives positives liderades pel sector i que ja han marcat un canvi de rumb, entre elles: - Suralgae, una empresa de joves emprenedores que es dedica a la recol·lecció, producció i distribució de macroalgues que creixen en els aiguamolls de la Badia de Cadis; - Els pescadors de la Reserva Marina de Llevant de Mallorca-Cala Rajada, on es permet la protecció i la regeneració dels recursos d'interès pesquer, garantint així als pescadors artesanals de la zona preservar la seva manera de vida tradicional; i - El Comitè de Cogestió del Sonso, on pescadors, científics, administració i diverses ONGs han col·laborat estretament per aconseguir una pesquera sostenible a llarg termini sobre aquest recurs. En aquesta línia, la presentació de Marta Cavallé, tècnica de projectes de Fundació Lonxanet per a la Pesca Sostenible, es va centrar en les estratègies per a una pesca amb futur. Cavallé va destacar que “és necessari un esperit emprenedor per generar el canvi, i les àrees marines protegides cogestionades poden ser, com s'està veient a Galícia, una bona eina per aconseguir-ho”. Finalment, es va comptar amb la intervenció de Ramón Franquesa, membre del Gabinet d'Economia del Mar de la Universitat de Barcelona. Durant les conclusions, Franquesa va exposar que “queda molt camí per recórrer, però totes les metes proposades són possibles si es treballa conjuntament cap a una millor gestió i planificació”. I va afegir: “tal com s'ha vist avui, hi ha exemples positius que mostren que una correcta gestió permet la regeneració dels recursos, el que ens conduiria cap a una pesca amb futur i amb clars beneficis per al conjunt de la societat”.
Aquesta jornada organitzada per Ecologistes en Acció ha estat realitzada amb el suport de la Fundació Biodiversitat del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi ambient, i forma part del projecte: Seguiment i valoració de les polítiques de qualitat de l'aire, aigua, política agrària comunitària, política pesquera comunitària i conveni internacional de biodiversitat.
Afegeix un nou comentari