La Xarxa d'economia social ha presentat les dades de les 70 entitats que han fet balanç social.
La societat catalana viu avui un nou cicle de mobilitzacions socials, amb un creixent nombre de persones molestes amb la manera en què les estructures de poder gestionen allò que és de tots. Aquestes persones han decidit fer una passa endavant i anar més enllà de la queixa irada en tertúlies familiars i xerrades bar. És així com molta gent que ha sobrepassat la “cultura de la queixa” i que ha decidit dirigir la seva energia creativa cap a la construcció d’una realitat diferent.
Això és palpable en diferents àmbits: des de l’esfera més personal (augment de la sensibilitat per un consum més conscient i responsable), passant per la multitud d’experiències d’autoorganització comunitària a barris i pobles, i arribant a aquelles iniciatives que apunten a les institucions i volen posar en qüestió el sistema de representació i de presa de decisions encapçalada pels partits polítics tradicionals.
En aquest context, una de les àrees on hi ha més energia creativa dipositada és en les pràctiques econòmiques alternatives, és a dir, en totes aquelles iniciatives i experiències que es basen en proveir un bé o servei per satisfer una necessitat individual o col·lectiva, i que ho fan de manera democràtica, equitativa, sostenible i solidària.
Una eina desenvolupada per la Xarxa d’Economia Solidària (XES) permet avaluar a aquestes organitzacions sota criteris socials i ambientals: el balanç social.
En aquesta edició, 70 organitzacions han fet el balanç social, 8 més que el darrer any. Les 70 organitzacions que han fet BS donen feina a 2.030 persones, tenen una quantitat de gent implicada de gairebé 57.000 persones i van facturar uns 60 milions d’euros. De totes les que l’han fet, 47 pertanyen a la XES, i el gros són cooperatives de diferents tipus i associacions. Han obtingut el segell de balanç social 30 organitzacions
L'objectiu que es planteja ara la XES és que el balanç social pugui computar en els concursos públics, i traslladaran la proposta a tots els partits per implementar-ho a l'Ajuntament de Barcelona. “La idea és introduir clàusules socials en les contractacions públiques." Sobre el paper ja hi ha, però el balanç social t'obliga a baixar a coses molt concretes i seria una eina molt útil”, conclou Suriñach, coordinador de la campanya de balanç social.
Només una petita esmena al títol de l'article: l'entitat promotora del Balanç Social és la Xarxa d'Economia Solidària, i no la Xarxa d'Economia Social, doncs son entitats diferents. Estaria be corregir aquest petit error per evitar confusions als lectors.
Salutacions cordials